A buddhista tanító szakon folyó oktatás célja a buddhista hittudomány különböző megközelítési módszereket alkalmazó ágaiban jártas szakemberek képzése.
Specializációk
Frissítés alatt...
Dharmatanítói specializáció:
A dharma-tanító specializáció célja, hogy elmélyítse, gyakorlati és elméleti szinten kiegészítse a buddhista törzsanyagban tanultakat.
A törzsanyagi részben a buddhista etikát és a buddhista vallástudományt (szimbológia, ikonográfiát, kozmológiát), illetve a buddhista meditáció különböző irányzatainak gyakorlati és elméleti hátterét ismerheti meg az itt tanuló hallgató. A specializáció részben a diákok a buddhizmus mindhárom irányzatában (théraváda, zen és tibeti) van lehetőségük alaposabb jártasságot szerezni.
A specializáción a keleti nyelv tanulása nem kötelező.
Vallástörténeti és filozófiai specializáció:
A vallásbölcseleti specializációt választó hallgatók átfogó ismereteket szereznek a különféle vallások történetéről, alaptanításairól, szent szövegeiről, a kulturális antropológia alapkérdéseiről, a keleti és a nyugati filozófia főbb irányzatairól, gondolkodóiról, kérdéseiről, az egyes filozófusok jelentősebb szövegeiről és a bennük megfogalmazott gondolatairól. A specializáció képzése ily módon a különböző vallásokra és bölcseleti rendszerekre koncentrál, és elsődleges célja, hogy a buddhizmus vallási és filozófiai eszméit tágabb összefüggésbe helyezze, ösztönözve a buddhizmus tanításainak más vallásokkal, filozófiai elképzelésekkel történő összevetését, összehasonlítását, azok keretében történő értelmezését.
A vallásbölcseleti specializáció képzése három nagyobb blokkból áll. Az elsőbe egy vallástörténeti kurzussorozat tartozik, amely a hallgatókat egyebek között megismerteti a sámánizmus, a zoroasztrizmus, a bön, a sinto, illetve a mezopotámiai és az egyiptomi vallási elképzelésekkel, továbbá a görög-római vallásossággal, a judaizmus, a kereszténység és az iszlám vallási hagyományaival, melyet az indiai és a kínai vallások áttekintése egészít ki. A második egységben az európai filozófiatörténetet ismerhetik meg a hallgatók egyrészt egy történeti áttekintés (ókor, középkor, reneszánsz, újkor, 1920. század), másrészt egy tárgykör szerint csoportosított, probléma-centrikus, összehasonlító jellegű filozófiai kurzussorozat segítségével (pl. esztétika, antropológia és etika, társadalom- és történelemfilozófia, fenomenológia és hermeneutika). A harmadik csoport általános vallástudományi ismereteket ölel fel, melynek témái egyebek között a kulturális antropológia, a vallásetnológia, szimbológia, illetve a vallásos művészet.
Indiai nyelvi és kultúrtörténeti specializáció
2015-től határozatlan ideig nem indítjuk
A specializáción tanuló hallgatók az első két félévben elsajátítják a szanszkrit nyelv alapjait, az igen gazdag alaktan legfontosabb részeit, a szóösszetételek rendszerét. A szavakkal, valamint a nyelv sajátos szintaktikájával példamondatok, illetve szórakoztató történetek olvasása révén ismerkednek meg. Egy szeminárium keretében a nyelv élőnyelvi használatába is bevezetést kapnak. A szanszkrit nyelvi tanulmányok második szakaszában elmélyülnek a nyelvtan további fejezeteiben, továbbá eleinte könnyebb, majd közepes nehézségű, buddhista és hindu vallásos, illetve világi tárgyú eredeti szanszkrit szövegek megértésével, feldolgozásával, fordításával foglalkoznak. A nyelvtanulást magyar nyelven írt nyelvtankönyv és nyelvkönyv segíti. A szótárazáshoz eleinte magyar nyelvű szójegyzékek állnak rendelkezésre, később angol nyelvű szótárakat, digitális szótárakat használnak. A specializáció a hallgatóitól rendszeres és elmélyült munkát, szellemi erőfeszítést kíván meg, az órákat azonban barátságos hangvétel és sok vidámság jellemzi.
A specializáció második évétől prákrit nyelvi tanulmányok is indulnak, ezen belül a hallgatók a théraváda buddhizmus irodalmának nyelvét, a páli nyelvet sajátítják el, amit a szanszkrit nyelv ismeretében könnyűnek és szórakoztatónak fognak találni. Néhány páli szövegolvasás révén bevezetést kapnak a páli nyelvű buddhista kánon irodalmába.
A hallgatók a két éves intenzív nyelvi képzés mellett néhány szeminárium keretében általános kultúrtörténeti ismeretekhez jutnak Indiáról. A kötelező nyelvi képzésen túl az érdeklődő hallgatók változatos tematikájú szanszkrit és páli szövegolvasásokon mélyíthetik el tudásukat.
Tibeti nyelvi és kultúrtörténeti specializáció:
2015-től határozatlan ideig nem indítjuk
Azok számára, akik behatóbban érdeklődnek a tibeti buddhizmus és a tibeti kultúra iránt, rendkívül izgalmas lehetőségeket nyit meg az eredeti szövegek tanulmányozása szempontjából a klasszikus tibeti nyelv elsajátítása.
A specializáció alapképzése során az első évben a hallgatók elsajátítják a tibeti ún. fejes írást, eredeti szövegekből származó példák, gyakorlatok segítségével, jelentős otthoni munkára is támaszkodva áttekintik a klasszikus tibeti nyelv alak- és mondattanát, megtanulják a szótárak használatát. Az elméleti nyelvtani ismeretek természetesen csak nagy mennyiségű szövegolvasás során mélyíthetők el, tehetők élővé. A második év során a hallgatók egyre önállóbban olvassák a buddhista példatörténeteket, verses formájú tanításokat, majd a buddhizmus elméletére és gyakorlatára vonatkozó alapszövegeket és ezek kommentárjait.
A nyelvi képzés keretében folyik a modern tibeti nyelv oktatása is. Ez azt a célt szolgálja, hogy a hallgatók olyan alapokat szerezzenek, amelyekre építve nyelvtudásuk tovább fejleszthető, a Magyarországon működő vagy ide látogató tibeti anyanyelvű tanítókkal való, illetve külföldi tanulmányútjaik során szükségessé váló sikeres kommunikáció érdekében.
A nyelvi képzést elméleti előadások is kiegészítik a tibeti kultúra különböző területeire vonatkozóan (történelem, irodalom, tudomány, művészet stb.). A specializáció képzése természetesen támaszkodik a törzsanyagban elvégzendő kötelező előadásokra, valamint a meditációs gyakorlatokra is.
Japán nyelvi és kultúrtörténeti specializáció:
2015-től határozatlan ideig nem indítjuk
A japán nyelvi specializáció hallgatóinak az első négy félévben lehetőségük nyílik elsajátítani a modern japán nyelv alapjait. A "modern japán nyelv" című szeminárium első óráin megismerkedünk a japán írásrendszer két szótagírásával, a hiraganával és a katakanával, a későbbiekben pedig főként a nyelvtannal, és szókincsfejlesztéssel foglalkozunk. Az írásrendszer gyakorlását két további szeminárium segíti: az első két félévben az "írásgyakorlat" órákon a szótagírás gyakorlásán kívül a fogalomjelölő írás, a kandzsik elsajátítása is megkezdődik, majd ez a 3. és 4. félévben az "írásjegytan" órákon folytatódik.
A japán nyelvi tanulmányok mellett bepillantást nyerhetnek a japán kultúrába a "japán történelem" valamint a "japán kultúrtörténet" (országismeret, irodalom, művészettörténet) című előadások keretén belül.
Kínai nyelvi és kultúrtörténeti specializáció:
2015-től határozatlan ideig nem indítjuk
A Tan Kapuja Buddhista Főiskola kínai specializáció a kínai nyelv és kultúra iránt érdeklődők számára kínál tanulási lehetőséget. A specializáció oktatói mind a Főiskolán, mind más intézményekben több éve foglalkoznak a kínai nyelv és sinológiai szaktárgyak oktatásával. A hagyományos kínai kultúra iránt érdeklődők számára. A buddhizmus, ezen belül a kínai buddhizmus iránt érdeklődőknek.A specializáció kínai nyelvvel és kultúrával foglalkozó tanegységei a Főiskola általános buddhológiai szakóráival kombinálva lehetőséget nyújtanak a téma iránt érdeklődő hallgatók számára, hogy a kínai buddhizmus elméletét és gyakorlatát megismerhessék, és jártasságok szerezzenek a kínai buddhista szövegek eredeti nyelven történő olvasásában.